הכוכב החי
מראה
סוגה | סדרות טבע |
---|---|
יוצרים | BBC |
ארץ מקור | בריטניה |
שפות |
אנגלית ![]() |
מספר פרקים | 12 |
הפקה | |
מפיק | דייוויד אטנבורו |
מפיקים בפועל |
Richard Brock ![]() |
מוזיקה |
Elizabeth Parker ![]() |
אורך פרק | 55 דקות |
שידור | |
רשת שידור | BBC |
תקופת שידור מקורית | 19 בינואר 1984 – 11 באפריל 1984 |
קישורים חיצוניים | |
דף התוכנית ב-IMDb | |
![]() ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Cordillera_de_los_Andes_%284282424671%29.jpg/220px-Cordillera_de_los_Andes_%284282424671%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Flickr_-_ggallice_-_Rainforest.jpg/220px-Flickr_-_ggallice_-_Rainforest.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Three_Creeks_-_Prairie_in_Ohio_1.jpg/220px-Three_Creeks_-_Prairie_in_Ohio_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Gentle_Giant_%28235185493%29.jpeg/220px-Gentle_Giant_%28235185493%29.jpeg)
הכוכב החי (באנגלית: The Living Planet) היא סדרת-טבע תיעודית שהופקה על ידי ה-BBC ושודרה לראשונה בבריטניה בשנת 1984. הסדרה מלווה בהסבריו של החוקר ויוצר הסרטים דייוויד אטנבורו.
הסדרה היא המשך לסדרה החיים עלי אדמות וסדרות נוספות העוסקות בחיים (ביניהם חיי היונקים, מעגל החיים והחיים בדם קר).
בסדרה זו, דייוויד אטנבורו מציג הדרך שבה אורגניזמים חיים, כולל בני אדם, מסתגלים לסביבתם. כל פרק בסדרה עוסק בבית גידול שקיים על פני כדור הארץ, ועל הדרך שבה בעלי החיים והצמחיים החיים בו מנסים לשרוד. הפרק האחרון עוסק על האופן שבו שינה האדם את פני כדור הארץ ומה ניתן לעשות כדי לשמור עליו.
פרקי הסדרה
[עריכת קוד מקור | עריכה]- מבנה כדור הארץ: הפרק הראשון מציג את כדור הארץ. נראה העמק הגבוה בעולם - Kali Gandaki Gorge בנפאל המצוי בין האזור הטרופי להרים הקפואים, מה שמציב לחיות השונות צורך לשרוד בדרך מגוונת, הרי געש באיסלנד התפרצו מלוחיות טקטונים ממעמקי האוקיינוס וסוללת הענק באירלנד שנוצרה מבזלת תולאיטית, הר סנט הלנס, ההתפרצות של קרקטואה ב-1883 והיווצרות מעיינות חמים, גייזרים ומערות.
- העולם הקפוא: הפרק מציג את החיים באקלים של קרח ושלג. בהר ריינייר אין כמעט חיות או צמחים, רק מתחת לבסיסו מספר אצות וחרקים כמו פרת משה רבנו מבקרת, צמחים וחיות בקילימנג'רו והר קניה של אפריקה מתגוננים בידי פרווה או ייצור פקטין, החיים במישורים הגבוהים של האנדים, אנטארקטיקה הריקה כמעט חיות למעט מכלבי ים, אוטריים ופינגוויניים הניזונים מקריל, לעומת זאת באזור הארקטי ישנם חיות יבשה רבות כמו שועל השלג, דוב לבן, אוח השלג, למינגים וגם האינואיטים שבייתו את אייל הצפון ואווז השלג.
- יערות הצפון: ביערות המחטניים של הטייגה החיים קשים. האורנים מפיצים עלים דוקרניים וזרעים מוגנים באצטרובלים, עליהם מתבסס אייל הקורא. טורפים כמו שונרים, גרגרן ואוח מצוי שורדים כל השנה ביער ובאביב פריחה יכולה לגרום לעליית מספר הנברנים וכך גם לעליית דורסי לילה. דרומה יותר עצים נשירים מחליפים את המחטניים ובהם עלי אלון או אשור אכילים יותר וכך האזור מלא בחיים. עופות רבות מגיעות באביב לצוד חרקים ונודדות דרומה בחורף וחיות אחרות נכנסים לתרדמת חורף כמו דוב שחור אמריקאי. כמה יערות מועדים לשריפת יערות קבועה, אך היא מעשירה את הקרקע וגורמת ללבלוב פרחים אחריה.
- ג'ונגל: בג'ונגלים כמו יער האמזונאס הצמחים משגשגים עקב חום וגשם קבוע ואין עונות מובחנות יחסית. הצמחים ביער מתרבים באמצעות פרחים מפיקי צוף המושכים חיות יונקות צוף שונות, הברומליים מכילים מים בעליהם ומושכים חיות השותות מהם או חיות בהם כמו ראשני דנדרובטיים, עקב התחרות הגבוהה כמה חיות כמו המקלונאים משתמשים בהסוואה מעולה, ארות מקננות וצמחים מטפסים בין הענפים, מרבית החיים מתרחשים על הענפים העליונים של החופה ולמטה אין הרבה חיים, עקב שיטפון הגשם חומרים מזינים והתחרות על האור. לכן העצים מסתמכים על קומפוסט טבעי. ואולם כאשר עץ גדול מת מתרחשת תחרות בין זרעים שונים על ההגעה לחופה.
- ימים של עשב: הדגניים מכסים את כדור הארץ ויוצרים ערבות עשב נרחבות. בין העשבים ישנם טורפים כמו לטאות האוכלות חרקים, גמלי שלמה, עכבישים שונים וגם חיפושיות זבל הקוברות את צואת שאר החיות, הטרמיטים משגשגים בסוואנות של ברזיל ומושכים את דוב הנמלים הגדול אחריהם בעוד לטאות טגו מחפשות גוזלי עופות, בוונצואלה מישורי הלוס יאנוס המוצפים מכילים קפיברות, קיימנים וצבי מים, ערבות אחרות כמו הפרריה קרירות יותר ובהם רועים עדרי ביזון אמריקאי, ובסוונות אפריקה רועים עשרות מיני חיות בריכוז גבוה ביותר. שם עדרי קובוס שחור-רגל נודדים ניצודים בידי שבט אנשי מרלי הצדים רבים מהם.
- המדבריות הלוהטים: במדבריות הלוהטים ישנם מעט חיים. בסהרה הטמפרטורות הגבוהות ביותר ולרוב הוא שומם, אך ציורי סלע מראים שפעם הוא הכיל ג'ירפות ואנטילופות כשהיה לח יותר, עצי Widdringtonia נטועים באדמה ומשגשגים ובלילה יוצאים חיות כמו קרקל, פנק, שממיות וירבועיים בעוד ביום רק כמה זוחלים מעיזים לצאת. נראה עקרב הנתפס ברשת של אלמנה שחורה ובמדבר סונורה הלודרמה מרירית וקוקיה רצנית שורדים את החום. קטות נודדות מביאות מים לאפרוחיהם, כמה צמחים מדבריים ביניהם לראה משולשת וקקטוסיים כמו הסגווארו ואנשי הטוארג הנודדים בסהרה על גמלים המותאמים למדבר.
- השמיים מעל: החיים באוויר צריכים להתמודד מול כוח הכבידה שנעדר בחלל החיצון בחללית של נאס"א אך קיים על הכדור. כמה זרעים כמו של האדר Acer pseudoplatanus ממריאים כמסוקים ועכבישים מרחפים על קורים, לטאות דרקון וצפרדע מעופפת דואים ב"מצנחים" מיוחדים, אך העופות הם שליטי השמיים. אלבטרוסיים ונשרים מעופפים בדאייה על זרמים חמים ואחרים כמו סולות או בז נודד יכולים לצלול מטה במהירות. עופות נודדים רבים מעל פנמה ביניהם ברנטה אדומת-חזה. לבסוף נראה בכדור פורח חלל האטמוספירה העצום, ומראה מהחלל של היווצרות ההוריקנים והטורנדו.
- מים מתוקים וטריים: רק 3% מהמים בכדור הם מתוקים אך מכילים חיים רבים. באמזונאס נראים אשדים ומפלים הסוחפים את הקרקע והאדמה, יוצרים בוץ ומשקעים עד שמגיעי למישורים, הנהר הצהוב בסין מכיל משקעים עצומים יותר מכל נהר, נראים שקעים המלאים במים ומייצרים אגמים רחבים מלאים בחומרי מזון וחיות. ימת באיקל הוא הגדול באגמים והוא כולל מינים אנדמיים כמו פוסה באיקלית. בסביבה זו חיות רבות המושכות טורפים כמו שלדגיים, צבי מים, חותרניים ועכביש דייג. בהמשך היובלים עלולים להציף אזורים רחבים ובעיראק תושבים מייצרים רפסודות קנים וחיים לצד דגים, שקנאיים ועוד.
- גבולות היבשה: סביב החופים אזורי גאות ושפל קבועים גורמים לסביבה קשה לחיים. הגאות הגבוהה ביותר היא במפרץ פאנדי, אזורים מסוימים בעלי סחיפה חזקה אך המנגרובים מעגנים את הקרקע ושומרים עליה, בחופי בוץ צדפות בעלות קונכייה חזקה להגנה מטורפים אך לא מהשלצדף ובשפכי נהרות מישורי בוץ בהם חסרי חוליות המושכים חופמאים שונים, סליקורניה משרישים בביצות המלוחות ויערות הסונדרבאנס בשפך הגנגס מייצרים את הדלתא הגדולה והשופעת בעולם, חופי סלעיים מכילים חיות אחרות כמו צדפות הנמלטות מכוכבי ים טורפים בבריכות גאות וזיפרגליים ברמת רסס גבוהה יותר ניזונים מחיים מיקרוסקופיים. לבסוף נראים צבי ים העולים להטיל ביצים, ביניהם הגדול שבצבים - צב ים גילדי המצוי בסכנה גדולה.
- עולמות בנפרד: בפארק נראים איים ואטולים מבודדים כמו אטול אלדברה באוקיינוס ההודי בו מינים אנדמיים כמו צב אלדברה ולהקות שחפיות מקננות בו בבטחה, באיים אחרים מתפתחים עופות לא מעופפים כמו רליתיים ובעבר התקיים הדודו, נראים דרקוני קומודו באכילה בקומודו, איי הוואי בהם צמחים וזבובי דרוזופילה אנדמיים ושבטי הפולינזים שחצו את האוקיינוס השקט והגיעו להוואי, לאי הפסחא בו פסלי המואי ובניו זילנד המאורים הכחידו חיות רבות ומינים כמו הקאקאפו מצויים מסכנה מהתושבים שפלשו לאיים.
- הים הפתוח: בפרק נראה האוקיינוסים השונים. הפלנקטון הימי מכלכל חיות רבות אוכלי פלנקטון כמו מנטה ריי, כריש ענק והגדול שבדגים - כריש לווייתן. חיות אחרות הן טורפות מהירות כמו דגי הטונה, אך בעיקר היונקים הימיים שולטים בים, ביניהם האורקה, דולפינים, לווייתן גדול-סנפיר וחדשנים וכן קבוצה של לבנתנים מתרבים באזור הארקטי, ישנם אזורים עשירים באוקיינוסים כמו בשוניות אלמוגים שוקקות חיים וסמוך לזרם הגולף המושך חומרים מזינים, אחריהם פלנקטון המושך חיות קטנות ואחריהם דגים שונים וטורפים רבים. האדם גרם באמצעות דיג יתר לשינוי רחב לאורך האוקיינוס ויצר סביבות חדשות.
- עולמות חדשים: בפרק האחרון נראים הסביבות שיצר האדם לאורך הכדור. הכפרים הקדומים ביותר הופיעו לפני 9,000 שנה, סביב Beidha שבירדן וכן הוא ביית חיות לצרכיו ונדד איתם עד לבריטניה ששונתה לחלוטין. האזור South Downs היה בעבר יער ושטחי הברודס היו בעבר בורות מוצפים. הוא סילק צמחים וביסס בהם שדות חיטים בצורה מונוקולטורים. בערים הגדולות ישנם כיום בעיקר שטחים רק לאדם, בהם רק מינים כמו חולדות מצליחות להתקיים לעומתו. האדם מייצר פסולת שעלולה לסכן את הכדור, כפי שנראה באגמים חומציים ומתים בסקנדינביה, המהווים דוגמה מבישה לחוסר הזהירות והדאגות של האדם לסביבתו, אשר תלויה כיום רק באדם כדי להמשיך לשרוד.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]"הכוכב החי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
"הכוכב החי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)